Продовольча безпека як інваріант системи економічної безпеки: міксеологічний підхід та інноваційне проектування властивостей стійкості - Тетяна Єгорова-Гудкова; Олег Звірков; Олег Косташ (Bulletin of Sumy National Agrarian University, 2021)
Об'єктом дослідження є продовольча безпека як структурна складова системи економічної безпеки держави на прикладі України. Рівень забезпеченості продовольством та сировиною для харчової промисловості в Україні вимагає вдосконалення системи проектування продовольчої безпеки внаслідок впровадження інноваційного підходу в теорії, так і механізму проектування корисності (якості) продовольчих товарів та сировини на підставі використання фундаментальних констант природоподобного управління та структурної гармонії систем. При проведенні дослідження були використані фундаментальні положення та методи теорії безпекознавства, економічної теорії, теорій систем та структурної гармонії систем, інституціоналізму, трансдисціплінарності. Слід відзначити, що теорії синергетики та складності, як результат системного синтезу трансдисціплінарного підходу, ценологічного підходу, класичної теорії систем, структурної гармонії систем, теорії фракталів та атракторів недостатньо використовується при дослідженні проблем продовольчої безпеки. . Проектування системи передбачає, що будь-яка система має властиві їй метричні характеристики. Міра або пропорційний розподіл з точки зору математичних характеристик Всесвіту характеризується константою Фідія (Золотий перетин) із похідними. Закон Міри щодо природоподобного управління виглядає як закон існування стійких систем. Проектування системи продовольчої безпеки на всіх рівнях ієрархічного управління та організації виробництва можна також здійснювати на підставі математичних констант пропорційного розподілу, що на думку авторів дослідження впливатиме на якісні характеристики стану системи її стійкості та здібності до самоорганізації. Безпосередньо, на рівні організації виробництва можливо використання міксеологічного підходу, або дотриманням розробки рецептур пропорційному розподілу складових на підставі відповідності атракторам рекурентного ряду золотих перетинів: 0,500 ...; 0,618 ...; 0,682 ...; 0,725, а також – дистракторам: 0,5698 ...; 0,6540 ...; 0,7053..